Työ isotoopeilla ei ole hätäisen hommaa

Röntgenhoitajat Maria Turunen ja Mikko Pöllänen työskentelevät ’isotoopeilla’. Ihan jokaiselle termi eikä varsinkaan heidän työnsä ole tuttua.

Isotooppiyksikössä tehdään gammakuvauksia ja PET-TT ‑kuvauksia, joilla tutkitaan muun muassa syöpätauteja, tulehduksellisia sairauksia sekä eri elinten toimintaa. Lisäksi hoidetaan tiettyjä sairauksia, kuten kilpirauhassyöpää, radioaktiivisten isotooppien avulla. Uudet fuusiokuvantamislaitteet mahdollistavat potilaan kuvaamisen mahdollisimman pienellä sädeannoksella sekä toiminnan ja anatomian yhdistämisen samaan kuvaan. Yksikkö sijaitsee Pohjois-Karjalan keskussairaalassa.

”Työpäivät ovat hyvin vaihtelevia. Meillä tehdään joka päivä erilaisia tutkimuksia ja työpisteitäkin on erilaisia. Samaa työtä ei tarvitse koko ajan tehdä, vaan työpisteet vaihtuvat säännöllisesti. Säteily määrittelee sitä jonkun verran eli huomioimme työntekijöille kertyvän säteilyn määrää,” kertoo röntgenhoitaja, apulaisosastonhoitaja Maria Turunen.

Haemme 14.9.2025 mennessä vakituiseen tehtävään KAHTA röntgenhoitajaa kliinisen fysiologian ja neurofysiologian yksikköön, lääketieteellisen isotoopin erikoisalalle.
Hakuilmoituksen löydät täältä: Röntgenhoitaja

Tuntien mittaisia tutkimuksia

Isotooppikuvantamisen työ ei ole sitä kiireisintä työtä sairaalamaailmassa, mutta se vaatii tarkkuutta ja pitkäjänteisyyttä.

“Meillä tutkimukset kestävät usein tunteja, jopa päivän eli potilaskontaktit ovat pitkiä. Minä pidän siitä. Tutkimusta valmistellaan, potilas saa aluksi radioaktiivisen merkkiaineen elimistöönsä, sen pitää kulkeutua elimistöön ja vasta sitten kuvaus voidaan aloittaa. Se tekee työstä prosessinomaista ja täsmällistä. Jos haluaa koko ajan actionia, tämä ei välttämättä ole oikea työpaikka,” röntgenhoitaja Mikko Pöllänen toteaa.

Asiakkaat tulevat isotooppilääketieteen tutkimuksiin lähetteen ja ajanvarauksen kautta.

“Potilaat ovat pääsääntöisesti hyvin kiitollisia ja ystävällisiä. Tuntuu mukavalle, jos asiakas sanoo meidän tekevän hyvää työtä. Meidän työtä arvostetaan,” Mikko sanoo.

Maria pitää nimenomaan potilaita työnsä suolana.

”Potilaat ovat tärkeimpiä! On hienoa tietää, että työllämme on oikeasti iso merkitys heidän hoidossaan. Suuri osa asiakkaistamme on syöpäpotilaita.”

Tiivis ja moniammatillinen työyhteisö

Pohjois-Karjalan keskussairaalassa sijaitseva isotooppiyksikkö on pieni ja moniammatillinen, johon kuuluu röntgenhoitajien lisäksi lääkäreitä, sairaalafyysikoita ja laboratoriohoitajia.

“Meitä on kymmenkunta, ja juuri siksi yhteishenki on tiivis. Apua sekä tukea saa aina ja tutkimusten eri vaiheissa tulee jatkuvasti kommunikoitua. Siten varmistetaan potilaan prosessin sujuvuus,” Maria kertoo.

Myös Mikko kiittää työilmapiiriä.

”Meillä on hyvin erilaista porukkaa eri ikäluokista ja kokemustaustoista. Uudet rekrytoinnit ovat onnistuneet nappiin, ja ilmapiiri on hyvä. Meille on saatu todella hyviä tyyppejä ja tekijöitä. Se on tärkeää, koska työskentelemme usein pareina ja teemme paljon yhteistyötä,” Mikko kuvailee.

Jatkuvasti kehittyvä teknologinen ala

Ala kehittyy jatkuvasti, mikä pitää työn mielenkiintoisena.

“Uusiin laitteisiin saadaan koulutusta ja valtakunnalliset isotooppipäivät tarjoavat ajankohtaista tietoa. Tässä työssä oppii aina uutta ja tämä on todella mielenkiintoista. Alan jatkuva kehitys pitää yllä motivaatiota. Pidän työssäni siitä, että saan olla teknologian kanssa tekemisissä,” Maria sanoo.

Kuten missään työssä, ei myöskään isotoopeilla voi koskaan olla täysin valmis ammattilainen.

”Minä ja Mikkokin olemme itsekin tulleet isotoopeille ’kasvamaan’. En tuntenut, että olisin ollut valmis isotooppityöhön, kun aloitin. Meidän yksikössä on pitkä perehdytys uusille työntekijöille. Menee pari vuotta ennen kuin kaikkien työpisteidemme toiminta tulee tutuksi,” Maria selventää.

”Isotoopeilla konkarikin voi oppia koko ajan uutta,” Mikko toteaa.

Osana hoitotyön ketjua

Kun röntgenhoitajat Maria ja Mikko kertovat työstään Siun soten isotooppiyksikössä, niin sana merkityksellisyys toistuu. Molemmat ovat löytäneet oman polkunsa kuvantamisen erityisosaamisen pariin ja arvostavat työtä, jossa yhdistyy teknologia, potilastyö ja tiivis tiimihenki.

Maria tuli yksikköön heti valmistumisensa jälkeen vuonna 2017 ensin kesätöihin ja sen jälkeen vakituiseksi työntekijäksi.

“Tiesin jo nuorena haluavani hoitoalalle. Röntgenhoitajana saan olla osa hoitotyön ketjua. Oli onni, että pääsin suoraan töihin. Arvostan sitä, että työni on päivätyötä,” hän kertoo.

Mikko puolestaan vaihtoi kokonaan alaa.

“Entinen työni oli matkatyötä, eikä se enää tuntunut omalta. Hakeuduin opiskelemaan röntgenhoitajaksi ja valmistuin 2019. Olin harjoitteluissa isotoopeilla ja ajattelin, että tämä voisi olla se oma juttu. Ja niinhän se olikin. Olin ensin töissä röntgenissä ja sen jälkeen hain avointa työpaikkaa isotoopeilta. Nyt minulla on vakiintunut työarki, selkeä työaika ja pysyvä työpaikka. Jatkuvuus ja pysyvyys merkitsee minulle paljon ja arvostan sitä.”

Pohjois-Karjalan hyvinvointialue – Siun sote on röntgenhoitajille vakaa työnantaja ja tarjoaa lukuisia vaihtoehtoja röntgenhoitajan ammatissa toimimiseen. Isotooppikuvantaminen Siun sotessa on paikka, jossa teknologia kohtaa potilastyön ja jossa työntekijät saavat kasvaa osaajiksi tiiviissä yhteisössä.

Talvi ja luonto ovat valttikortteja

Sekä Maria että Mikko ovat yhtä mieltä siitä, että Pohjois-Karjala on viihtyisä paikka asua ja työskennellä.

“Joensuu on sopivan kokoinen kaupunki ja Suomen mittakaavassa erittäin hyvä paikka kasvattaa lapset. Harrastan leijahiihtoa ja järvenjäät on täällä erittäin hyvät siihen. Vaikka ilmasto lämpeneekin, niin Pohjois-Karjalassa on enemmän talvi kuin Lahdessa, mistä muutimme tänne,” Mikko kuvailee.

“Minulle Pohjois-Karjalassa tärkeää on ehdottomasti luonto. Pääsen Lehmossa omalta takapihalta Jaamankankaalle ulkoilemaan. Siellä riittää vaikka kuinka paljon polkuja kuljettavaksi,” Maria lisää.