Osallisuus arjen ytimeen

Pohjois-Karjalan hyvinvointialue – Siun sotessa osallisuutta ei nähdä ylimääräisenä lisänä, vaan osana jokapäiväistä työtä. Siun soten Kumppanuus ja osallisuus ‑yksikkö toimii linkkinä asukkaiden, järjestöjen, kuntien ja palveluiden välillä ja ennen kaikkea mahdollistajana. Myös hyvinvointialueen sisäinen työ osallisuuden teeman parissa on tärkeä osa yksikön toimintaa.

“Jos meitä pitäisi yhdellä sanalla kuvata, olemme mahdollistajia. Me mahdollistamme kaikille hyvinvointialueen palvelustrategian toteutumista. Se on kiteytetysti ’yhdessä tehden vaikuttavimmat palvelut’. Se ei ole pelkkää sanahelinää Siun sotessa,” toteaa kumppanuuspäällikkö Maarita Mannelin.

Osallisuus ei ole abstrakti käsite, vaan arjen tekoja. Se on asiakkaan kuuntelemista, palautteen hyödyntämistä ja yhteisten tavoitteiden kirkastamista.

“Moni ajattelee, että osallisuus on jotain erillistä ja kaukaista. Todellisuudessa se kuuluu meidän kaikkien työhön ja siihen, että asiakas tulee kuulluksi ja ymmärretyksi, ja siksi olemme kehittämässä henkilöstölle koulutusta osallisuusosaamisen vahvistamiseksi,” Mannelin kertoo.

Tiimiksi syyskesällä

Muutamasta henkilöstä tuli ihan oikea tiimi, kun osallisuus- ja järjestöasiantuntija Minna Patama sekä laadunhallinnan asiantuntija Maria Barck-Sutinen liittyivät hiljattain Mannelinin rinnalle. Kolmikon yhteistyö on lähtenyt käyntiin innostuneesti. Lisäksi tiimiin kuuluu johdon assistentti Tea Karppinen, joka mahdollistaa meidän sujuvan toiminnan ja asioiden etenemisen.

“Minulla on ihan unelmatiimi. Olemme motivoituneita ja kemiat toimivat. Yhteinen innostus ja kehittämishalu kantavat. Meillä on yhteinen energiataso ja tekeminen,” Mannelin kuvaa.

Tiimi näkee roolinsa ennen kaikkea sillanrakentajina ja vuoropuhelun mahdollistajina. Heidän työnsä ytimessä on asiakkaiden ja asukkaiden äänen kuuluminen niin palveluissa kuin päätöksenteossakin.

Yhteistyötä yli rajojen

Kumppanuus ja osallisuus ‑yksikkö tekee työtä sekä asiakas- ja asukasosallisuuden että sidosryhmäosallisuuden eteen. Esimerkiksi vaikuttamistoimielimet toimivat eri ryhmien äänenä ja tuovat näkemyksiään palveluiden kehittämiseen.

“Meitä moititaan joskus, että hyvinvointialue ja kunnat toimivat erillään. Totuus on päinvastainen. Teemme todella paljon yhdessä, meillä on esimerkiksi kuntien, maakuntaliiton ja hyvinvointialueen yhteinen hyvinvointisuunnitelma, joka ohjaa toimintaa samaan suuntaan,” Mannelin painottaa.

Järjestöt ovat myös tärkeitä yhteistyökumppaneita. Hyvinvointialueen käynnistys toi uutena järjestöavustukset, joiden kriteerit suunniteltiin yhdessä alueen järjestöjen kanssa.

“Halusimme varmistaa, että myös pienet toimijat pääsevät toteuttamaan tärkeää työtään asukkaiden hyväksi. Vaikka hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunnan myöntämät avustussummat eivät ole suuria, niillä mahdollistetaan asukkaiden hyvinvointia, terveyttä ja osallisuutta tukeva toiminta,” Patama kertoo.

Laatu ja asiakaskokemus näkyväksi

Laadunhallinta ja asiakaskokemus kulkevat käsi kädessä osallisuuden kanssa.

“On tärkeää, että asiakaspalautetta ei vain kerätä, vaan sitä hyödynnetään aidosti palveluiden kehittämisessä ja siitä viestitään myös asiakkaille. Se lisää luottamusta,” Barck-Sutinen sanoo.

Maria Barck-Sutisen työpöydällä on hyvinvointialuetta läpileikkaavien asiakaskokemusvastuiden lisäksi laadunhallintaan liittyviä tehtäviä.

Erilaiset taustat, yhteinen suunta

Tiimin jäsenet tuovat mukanaan monipuolista osaamista. Osallisuus- ja järjestöasiantuntija Minna Patama on työskennellyt pitkään järjestö- ja kuntakentällä ja koulutukseltaan hän on kasvatustieteen maisteri ja yhteisöpedagogi. Maria Barck-Sutinen on terveydenhuollon ammattilainen, joka on siirtynyt jatko-opintojen myötä esihenkilö- ja hanketyöhön ja sieltä asiantuntijatehtäviin. Mannelinin tausta ulottuu pankkimaailmasta opinto-ohjaajaksi ja edelleen aluekehittämisen kautta hyvinvointialueelle.

“On rikasta, että meillä on erilaisia taustoja. Ne nivoutuvat toisiinsa ja vievät asioita eteenpäin,” Mannelin pohtii.

”Pitää olla kauhean kiitollinen aiemmistakin tiimeistä ja tehtävistä. Ne ovat luoneet pohjaa meidän kaikkien tekemisellemme,” Barck-Sutinen muistuttaa.

Kumppanuus ja osallisuus ‑yksikön työn ytimessä on kehittäminen ja uusien mallien kokeilu.

Rohkea kokeilu vie asioita eteenpäin.

“Emme pelkää haasteita, vaan mietimme, miten onnistumme yhdessä” tiimiläiset toteavat kuin yhdestä suusta.

Pohjois-Karjalassa tehdään yhdessä

Mannelinin, Pataman sekä Barck-Sutisen puheissa korostuu myös kiitollisuus siitä, mitä Pohjois-Karjala tarjoaa niin töiden tekemiseen kuin arkeen ylipäätänsä. Yhteisöllisyys, luonto ja arjen sujuvuus tekevät alueesta houkuttelevan.

“Jos haluaa iloista väkeä, jotka innostuvat ja tekevät aidosti yhdessä, niin Pohjois-Karjalaan kannattaa tulla. Itse olin ’evakossa’ Etelä-Suomessa kuusi vuotta, ja se riitti,” Mannelin hymyilee.

Samoin Barck-Sutinen palasi valmistumisen jälkeen takaisin Pohjois-Karjalaan.

“Nykyisin asun perheeni kanssa synnyinseudullani Kiteellä. Siellä meillä on elämän palaset kohdillaan ja monipuolisia harrastusmahdollisuuksia lapsiperheellemme,” kiittelee Barck-Sutinen.

“Luonto ja harrastusmahdollisuudet ovat kaikki lähellä. Työpäivät puhua pulputetaan ja vastapainoksi tarvitsee rauhaa ja hiljaisuutta. On ihanaa, kun kotiovelta alkaa metsä täynnä hiljaisuutta, mustikoita ja kanttarelleja,” täydentää Patama.