Suomalaistutkimus osoittaa: tehostettu sepelvaltimotaudin riskitekijöiden hoito voi alentaa hoitokustannuksia merkittävästi

Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen – Siun soten, Novartis Finland Oy:n ja ESiOR Oy:n yhteistiedote

Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen – Siun soten, Novartiksen ja ESiORin tekemän tutkimuksen mukaan potilaiden hoitokustannukset voisivat pienentyä merkittävästi, jos sepelvaltimotaudin riskitekijöitä hoidettaisiin nykyistä tehokkaammin. Viidessä vuodessa hyvinvointialueilla sepelvaltimotaudin hoitokustannuksia voitaisiin leikata jopa kymmenillä miljoonilla euroilla ja vähentää samalla valtimotautitapahtumia uusimista.

Tutkimuksessa1 tarkasteltiin, miten nykyistä paremmin toteutettu ennaltaehkäisevä hoito voisi laskea sepelvaltimopotilaiden hoidon kustannuksia. Tutkimus tehtiin Pohjois-Karjalan hyvinvointialueella – Siun sotessa, ja siinä oli mukana 3 303 potilasta.

“Tarvitsemme tutkittua tietoa sydän- ja verisuonitautien hoidosta ja kustannuksista, sillä sydänrekisteri osoittaa, että emme pääse sydän- ja verisuonitautien hoitotavoitteisiin. Tuore sydänstrategia on tärkeä askel oikeaan suuntaan. Tutkimuksessamme sydänstrategiaa lähinnä on skenaario, jossa sydäntapahtumat vähenevät 4,4 prosentilla ja kustannukset 10 miljoonalla eurolla Siun soten alueella viiden vuoden aikana. Hoitosuositusten mukaan hoidettuna luvut ovat vieläkin suuremmat: uusintatautitapahtumat vähenevät 12 prosenttiyksiköllä ja säästöpotentiaali olisi 25 miljoonaa euroa”, Tuomas Rissanen, Siun soten kardiologian ylilääkäri sanoo. On kuitenkin epärealistista, että kaikki potilaat pääsisivät hoitotavoitteisiin. Lisäksi tehokkaampi sekundaaripreventio vaatii investointeja.

Panostus ennaltaehkäisyyn mahdollista nostamatta kokonaiskuluja

Tutkimuksessa tarkasteltiin kustannuksia erilaisten mallinnettujen skenaarioiden kautta. Jos Siun sotessa kaikki potilaat saavuttaisivat nykyisten hoitosuositusten mukaiset tavoitteet, voitaisiin uusiutuvia sydän- ja verisuonitapahtumia vähentää reilulla 12 prosenttiyksiköllä nykyisestä. Käytännössä tämä merkitsisi sitä, että potilaiden kolesteroli- ja verenpainearvot sekä verensokeri saadaan hoidettua Käypä hoito -suositusten mukaisiksi ja potilaat lopettavat tupakoinnin.

Samalla voitaisiin vähentää tutkitun potilasjoukon sosiaali- ja terveydenhuollolle aiheutuvaa taloudellista taakkaa, sillä kumulatiivisissa viiden vuoden kustannuksissa voitaisiin ideaalitilanteessa saavuttaa jopa noin 27 prosentin lasku. Näin kokonaiskustannuksia voitaisiin leikata tämän potilasjoukon osalta Pohjois-Karjalan nykyisin käyttämästä 94,3 miljoonasta eurosta jopa 25,3 miljoonaa euroa. Todellinen kustannussäästö riippuu sitten siitä, kuinka paljon preventioon on käytetty voimavaroja ja kuinka suuri osa potilaista lopulta pääsee tavoitteisiin.

Tutkimus osoittaa myös, että riskitekijöiden hoidon tehostamisesta säästyvillä rahoilla voitaisiin rahoittaa ennaltaehkäisyyn tarvittavat toimet kasvattamatta kokonaisbudjettia. Haasteena kuitenkin on, että tehokkaampi preventio vaatii alkuinvestointeja ja säästöä alkaa kertyä vasta seuraavina vuosina. Samalla vähennettäisiin sydän- ja verisuonitautikuolleisuutta, parannettaisiin sydänpotilaiden elämänlaatua ja terveyttä sekä vähennettäisiin hoidoltaan kalliiden sydäntapahtumien, kuten sydänkohtauksen, uusimista.

Siun soten alueella on 161 500 asukasta eli vajaa 3 prosenttia Suomen väestöstä. Koko maahan sovellettuna saavutettavat säästöt olisivat siten aivan eri kokoluokkaa. Hoitotavoitteisiin pääseminen on pitkälti samalla tasolla Suomessa ja Euroopassa, joten tutkimusten tulosten voidaan katsoa pitävän paikkansa myös Pohjois-Karjalan ulkopuolella.

”On selvää, että Suomessa riskitekijöiden hoitoa eli sekundaaripreventiota olisi kehitettävä. Nyt julkaistu tutkimus on yksi osoitus siitä, että sekundaaripreventioon investointi maksaa itsensä pitkällä aikavälillä takaisin ja parantaa myös potilaiden terveyttä. Pystymme mallintamaan tätä eri alueilla ja siten tuottamaan tietoa siitä, miten hoitaminen tai hoitamatta jättäminen näkyy hyvinvointialueen kustannuksissa. Uskomme tämän olevan merkittävä apu päätöksenteon tueksi”, tieteellinen asiantuntija Annukka Kivelä Novartikselta sanoo.

Sydän- ja verisuonitaudit rasittavat koko yhteiskuntaa

Sydän- ja verisuonisairaudet aiheuttavat merkittäviä taloudellisia kustannuksia. Suomessa niiden arvioidaan maksavan yhteiskunnalle lähes 3,6 miljardia euroa vuodessa – 636 euroa kansalaista kohden. 2

Vaikka sydän- ja verisuonisairauksien riskitekijät ovat kehittyneet suotuisasti, yli 20 000 henkilöä saa vuosittain sairaalahoitoa vaativan tai kuolemaan johtavan sepelvaltimotautikohtauksen3. Ensimmäisestä kohtauksesta selvinneistä potilaista noin jopa viidennes saa uuden kohtauksen vuoden sisällä ensimmäisestä4.

Tutkimus tarkasteli skenaarioita

Tutkimuksessa oli mukana Siun sotesta yli 3 300 potilasta, jotka olivat 45–85-vuotiaita ja jotka olivat joutuneet sairaalahoitoon sydänkohtauksen takia tai olleet pallolaajennuksessa tai ohitusleikkauksessa vuosina 2017–2021. Nyt julkaistu tutkimus pohjautuu aiemmin julkaistuun tutkimukseen5, jossa selvitettiin sydäntapahtuman uusintariskin yhteyttä sosiaali- ja terveydenhuollon kustannuksiin viiden vuoden aikana.

Tutkimuksessa tarkasteltiin useita vaihtoehtoisia skenaarioita, joissa näiden potilaiden oletettiin saavuttavan hoitotavoitteensa LDL-kolesterolin, systolisen verenpaineen, pitkäaikaissokerin (HbA1c) ja tupakoinnin lopettamisen osalta nykyistä paremmin.

Toteutettujen skenaarioanalyysien tulosten perusteella sepelvaltimotaudin uusiutumista voitaisiin vähentää merkittävästi riskiä pienentävillä toimenpiteillä.

Skenaarioarvioinneissa ei ole otettu huomioon preventiotoimenpiteiden aiheuttamia mahdollisia lisäkustannuksia, joita voi syntyä esimerkiksi henkilöstöresurssien lisäyksestä, digitaalisten tukipalveluiden käyttöönotosta ja uusista lääkehoidoista.

Lähteet:

1 Oksanen M, Kivelä A, Taipale K, ym. Sekundaariprevention tehostamisen hoidollinen ja taloudellinen hyötypotentiaali sepelvaltimotautikohtauksen sairastaneilla. [Suom Lääkäril 2026;81:e45849]

2 Luengo-Fernandez R, Walli-Attaei M, Gray A, ym. Economic burden of cardiovascular diseases in the European Union: a population-based cost study. Eur Heart J 2023;44: 4752-67. https://doi.org/10.1093/eurheartj/ehad583

3 Sydänrekisteri. Sydänrekisteri – Koko Suomi (Siteerattu 22.11.2024). https://repo.thl.fi/sites/laaturekisterit/sydanrekisteri/sydanrekisteri_kokosuomi.html

4 Jernberg T, Hasvold P, Henriksson M, Hjelm H, Thuresson M, Janzon M, Cardio-vascular risk in post-myocardial infarction patients: nationwide real world data demonstrate the importance of a long-term perspective. Eur Heart J 2015;36: 1163–70. https://doi.org/10.1093/eurheartj/ehu505

5 Oksanen M, Parviainen H, Asseburg C et al, Risk-stratified analysis of long-term clinical outcomes and cumulative costs in Finnish patients with recent acute coronary syndrome or coronary revascularization: a 5-year real-world study using electronic health records https://doi.org/10.1093/ehjopen/oeae049

Siun sote lyhyesti
Pohjois-Karjalan hyvinvointialue – Siun sote huolehtii julkisista sosiaali- ja terveydenhuollon, pelastustoimen ja ympäristöterveydenhuollon palveluista noin 161 500 pohjoiskarjalaiselle. Pohjois-Karjalan hyvinvointialue toimii Joensuun, Kiteen, Lieksan, Nurmeksen, Outokummun, Kontiolahden, Ilomantsin, Juuan, Liperin, Polvijärven, Rääkkylän, Tohmajärven ja Heinäveden alueella. Toimintamme tarkoitus on tukea, turvata ja tuottaa hyvinvointia, jotta Pohjois-Karjalassa olisi hyvä elää.

Pohjatyö hyvinvointialueelle on tehty vuodesta 2017 alkaen toimineessa Siun sote -kuntayhtymässä. Palvelujen järjestämisvastuu ja noin 8000 hengen henkilöstö siirtyivät 1.1.2023 alkaen Pohjois-Karjalan hyvinvointialueelle.

Novartis lyhyesti
Novartis on innovatiivisia lääkevalmisteita kehittävä terveysalan yritys. Olemme yksi maailman johtavista lääkeyrityksistä, ja luomme innovatiivisen tutkimuksen ja digitaalisten teknologioiden avulla uudenlaisia hoitoja vastaamaan merkittäviin lääketieteellisiin tarpeisiin. Investointimme tutkimukseen ja kehitykseen kuuluvat maailman suurimpiin. Novartiksen tuotteita käyttää maailmanlaajuisesti yli 250 miljoonaa ihmistä. Suomessa yhtiötä edustaa Novartis Finland Oy. Lisätietoja osoitteesta www.novartis.fi

ESiOR lyhyesti
ESiOR Oy on terveystalouden konsultointi- ja analytiikkayritys, joka tarjoaa palveluita hoitojen ja palveluiden arvon osoittamiseen, tehokkuuden kehittämiseen ja kustannusvaikuttavuuden edistämiseen. Yrityksen SPESiOR®-analytiikkaympäristö tarjoaa pilvipalveluratkaisun terveystietojen tietoturvalliseen käsittelyyn.