Opiskeluhuollon kuraattorit tukevat nuoria työelämään siirtymisessä

Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen – Siun soten opiskeluhuollon kuraattorit tukevat opiskelijoita työelämään siirtymisessä. Palveluissa on kokeiltu syksyn aikana uudenlaisia menetelmiä nuorten tukemiseksi.

Kokeilut ovat olleet osa Mielihyvin duunissa -hanketta, jossa Siun sote on mukana yhtenä osatoteuttajista. Hanketta hallinnoi Silta ry. Hankkeen tavoitteena on ollut tukea erityisesti työelämään siirtyvien nuorten mielen hyvinvointia.

Mielenterveysperusteiset sairauspoissaolot näkyvät tämän päivän työelämässä erityisesti alle 35-vuotiaiden keskuudessa. Lisäksi ammatillisten toisen asteen oppilaitosten opiskelijoiden kokema ahdistuneisuus on lähes kaksinkertaistunut kymmenessä vuodessa. Varhaisen tuen tarjoaminen on tärkeää, sillä mielenterveysoireilun on todettu olevan yhteydessä niin opintojen keskeyttämiseen kuin työelämään kiinnittymiseen.

Kuraattoripalveluissa on pilotoitu Viisi askelta tasapainoisempaan työelämään -kurssia, jossa opiskelijat pääsevät pohtimaan työelämään siirtymiseen liittyviä teemoja. Kurssia on pilotoitu ensivaiheessa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä Riverian opiskelijoille.

Kurssin suorittaminen on yksi reitti saada tukea ja taitoja työelämään siirtymiseen. Vaikka kurssia ei olisikaan omassa oppilaitoksessa tarjolla, voi teemoista aina tulla juttelemaan oppilaitoksen kuraattorin kanssa, kuraattori ja projektiasiantuntija Anni Toropainen muistuttaa.

Koulusta työelämään siirtyminen on merkittävä nivelvaihe nuoren elämässä, johon voi kytkeytyä myös paljon epävarmuutta ja jännitystä. Nuorten odotukset ja työelämän vaatimukset voivat erota toisistaan, mikä voi hankalottaa työelämään siirtymistä.

On tärkeää pohtia jo opintojen aikana, miten tällaisissa tilanteissa voisi toimia. Kun opiskelijalla on riittävästi työkaluja repussa työelämään siirryttäessä, voi se ennaltaehkäistä kuormitusta ja uupumusta, Toropainen kertoo.

Viisi askelta tasapainoisempaan työelämään on Väestöliiton kehittämä malli, jossa käsitellään hyvinvoinnin teemoja eri näkökulmista. Valmistumisen kynnyksellä oleville nuorille järjestetty kurssi käsittelee työhyvinvoinnin ja ammatillisen hyvinvoinnin teemoja, motivaatiota, työn merkityksellisyyttä, vahvuuksien tunnistamista ja ajanhallinnan kysymyksiä.

Kurssi pureutuu fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin teemoihin. Lisäksi kurssi käsittelee oman hyvinvoinnin ylläpitämistä, kuten kuormituksen ja palautumisen välistä suhdetta, ammatillista kasvua, vaikuttamisen mahdollisuuksia ja unelmia, Toropainen kuvailee.

Nuoret ovat olleet erityisen kiinnostuneita pohtimaan palautteen saantia ja vastaanottamista. Tätä olemme harjoitelleet kurssilla asiakastilanteiden näkökulmasta. Olemme pohtineet, miten nuoret voisivat toimia haastavissa asiakastilanteissa ja miten he voisivat omalla toiminnallaan vaikuttaa tilanteen kulkuun, Toropainen jatkaa.

Kurssi on saanut opiskelijoilta hyvän vastaanoton. Palautekyselyyn vastanneista opiskelijoista 94 % koki kurssin vastanneen heidän odotuksiaan. Lisäksi 90 % opiskelijoista koki, että kurssilla tehdyt harjoitukset tukevat heitä työelämässä. Avoimissa palautteissa korostuivat muun muassa keskustelujen merkityksellisyys, mielenkiintoiset aiheet, uusien asioiden oivaltaminen sekä itsensä tutkiskelu.

Viisi askelta tasapainoisempaan työelämään -kursseja on järjestetty hankeaikana yhteensä neljä kurssia. Toropainen ja Riverian opettajat ovat kokeneet kurssin toteuttamiseen liittyvän yhteistyön antoisana. Opettajilta saatu palaute kurssin annista on ollut hyvää ja kurssi tulee jäämään osaksi Riverian kurssivalikoimaa. Kurssia toteutetaan jatkossa osana opiskeluhuollon kuraattorien palveluja. Tavoitteena on, että kurssi saataisiin myös osaksi Pohjois-Karjalan alueiden lukioiden toimintaa.

Nuori voi aina tulla keskustelemaan oppilaitoksensa kuraattorin kanssa, jos jokin asia työelämään siirtymisessä tai valmistumisessa mietityttää. Kuraattoreita työskentelee jokaisessa Pohjois-Karjalan alueen koulussa ja oppilaitoksessa, Toropainen muistuttaa.

Mielihyvin duunissa -hankkeen rahoittaa sosiaali- ja terveysministeriö EU:n elpymis- ja palautumistukivälineestä (RRF) osana Suomen kestävän kasvun ohjelmaa, jolla tuetaan hallitusohjelman tavoitteiden mukaisesti ekologisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävää kasvua.