Innostusta ja hämmennystä osallisuuden mittaamisessa – mitä olemme oppineet tähän mennessä

Helmikuussa 2024 hankkeemme suunnittelijat kuuntelivat ensimmäistä kertaa Terveyden- ja hyvinvointilaitoksen (THL) osallisuusviikon Teams-tapahtumia. Tuolloin pääsimme tutustumaan myös osallisuusindikaattoriin, joka on THL:n kehittämä osallisuuden kokemuksen mittausväline eri väestöryhmille. Kiinnostustamme mittaria kohtaan lisäsi maininta, että sen avulla voisi mahdollisesti tuottaa tietoa palvelun vaikutuksista. Erityisesti heikommassa työmarkkina-asemassa olevien kohdalla tunnistetaan, että osallisuuden ja hyvinvoinnin kokemuksen kohentuminen tukee myös työllistymisen mahdollisuuksia. Koska osallisuudella on niin vahva yhteys hyvinvointiin ja lisäksi yhteys työllistymismahdollisuuksien vahvistumiseen, totesimme olevamme palvelumme osalta olennaisen äärellä. Innostuimmekin aiheesta kovin ja päätimme testata osallisuusindikaattorin käyttöä kuntouttavassa työtoiminnassa.

Osallisuusindikaattorin perusidea on, että toimintaan tai palveluun osallistuvilta kysytään indikaattorin kysymykset sekä ennen toteutusta että sen jälkeen. Vastauksia vertaillaan ryhmätasolla, jolloin nähdään, tapahtuiko osallistujien osallisuuden kokemuksessa muutosta. Olennaista on, että molemmissa mittauspisteissä vastaajina ovat samat henkilöt. Yksittäinenkin mittaus antaa tietoa vastaajien senhetkisestä osallisuuden kokemuksesta, mutta muutoksen arviointiin tarvitaan aina vähintään kaksi mittauskertaa.

Alustavia tuloksia

Erityisesti heikommassa työmarkkina-asemassa olevien kohdalla tunnistetaan, että osallisuuden ja hyvinvoinnin kokemuksen kohentuminen tukee myös työllistymisen mahdollisuuksia.

Pilotoimme osallisuusindikaattorin täytön ensin muutaman kuntouttavan työtoiminnan ohjaajan kanssa. Huomasimme iloksemme, että osallisuusindikaattorin kysymykset soveltuvat kuntouttavaan työtoimintaan oikein hyvin. Meillä ensimmäinen kahden mittauksen tarkasteluväli sijoittui syksyn 2024 ja kevään 2025 välille. Lopputulemana kaksi mittaustulosta saatiin 66 asiakkaalta. Osallisuuden kokemusta kuvataan summapistemäärällä, johon koostetaan kaikkien kymmenen osallisuutta koskevan kysymyksen tiedot. Osallisuuden vahvistumisena voidaan pitää sitä, että keskiarvo nousee noin neljällä pisteellä. Tässä ryhmässä se nousi 3,95 pisteellä. Toinen merkki onnistuneesta osallisuuden vahvistamisesta on, kun yli puolet osallistujista raportoi vahvistunutta osallisuuden kokemusta. Se tässä ryhmässä toteutui myös, kun osallisuus vahvistui 62 %:lla. Kolmantena merkkinä osallistumisen vahvistumisesta voidaan pitää sitä, että ryhmän aloituskeskiarvo jää alle 70. Syksyn 2024 mittauksessa aloituskeskiarvo oli 65,49. Näytti siis siltä, että osallisuusindikaattorin mukaan toimintaan osallistuneilla henkilöillä osallisuuden kokemus on vahvistunut.

Ymmärrys mittarista vahvistuu

Olemme toistaneet mittauksia useampaan kertaan ja miettineet, mitä tulokset meille kertovat. Pysähdyimme tässä kohdassa tosissaan pohtimaan mitä nämä luvut kertovat nimenomaan kuntouttavan työtoiminnan kaltaisessa palvelussa. Onneksi ymmärsimme, että kun kiinnostuksen kohteena on toiminnan vaikutukset, meidän tulee ottaa huomioon, missä vaiheessa kunkin asiakkaan palvelua kysely on tehty. Tässä vaiheessa lisäsimme lomakkeeseen kysymykset siitä, täyttääkö asiakas mittaria palvelunsa aloitus- vai lopetusvaiheessa, vai onko kyseessä välimittaus. Meille kävi siis niin kuin usein uuden työvälineen käyttöönotossa, otimme sen käyttöön sellaisenaan, mutta muutaman kokeilun jälkeen ymmärsimme paljon siitä, miten työkalua tulee juuri meidän palvelussamme käyttää ja mitä tietoa siitä saamme. Näin, vaikka mittaria sinällään emme luonnollisesti muokanneet.

Tämä näkökulman muutos johdatti meidät mielenkiintoisen tiedon äärelle, kun vertasimme aloitus- väli- ja lopetusmittausten keskiarvoja. Aloituskyselyjen keskiarvot olivat n. 65 ja lopetuskyselyjen n.74, mikä kertoo osallisuuden kasvusta palvelussa oloaikana. Kuntouttavan työtoiminnan voi siis sanoa tämän mittarin perusteella olevan vaikuttava palvelu.

Huomioitavaa on, että yksistään osallisuusindikaattorin perusteella ei voida arvioida mikä palvelussa on vaikuttanut muutokseen. Tätä syventävää tietoa varten tarvitaan vielä muuta sisältöä, josta lisää seuraavassa blogitekstissämme.

Kuntouttavan työtoiminnan maakunnallinen kehittäminen hanke on Euroopan unionin osarahoittama. Hanke toteutetaan ryhmähankkeena Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen ja Karelia-ammattikorkeakoulun kesken.

Tiia Rautiainen ja Anne Korppinen

Kirjoittajat työskentelevät Pohjois-Karjalan hyvinvointialue Siun sotessa Kuntouttavan työtoiminnan maakunnallinen kehittäminen -hankkeessa.