Jokaisen ammattilaisen tehtävä on varmistaa osallisuutta

Osallisuus on sisäinen kokemus pystyvyydestä, merkityksellisyydestä, itselle tärkeiden asioiden toteutumisesta, arvostamisen tunteesta. Yhteiskuntamme tilanne haastaa vakavalla tavalla yksilön osallisuutta. Kun esimerkiksi työelämäosallisuus ei ole tässä ajassa saavutettavissa helposti jokaiselle, tärkeämmäksi nousee ihmisen toimijuus arjessa. Merkityksellisyys lähiyhteisössä ja omassa elinpiirissä. Nähdyksi tuleminen ja arvostava kohtaaminen.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) ylläpitämän Sotkanetin huono-osaisuuden indikaattoreiden kautta voidaan tarkastella eri alueiden tilanteita Suomessa. Pohjois-Karjalassa saamme valitettavasti jakaa valtakunnallisia kärkisijoja mm. nuorisotyöttömyyden, pitkäaikaistyöttömyyden, mielenterveyden pulmien ja alkoholisairastavuuden osalta. THL on todennut, että osallisuuden kokemus on suoraan yhteydessä ihmisen kokemaan hyvinvointiin, syrjäytymiseen ja huono-osaisuuteen. Osallisuuden kokemuksen vahvistuessa ihminen voi alkaa tehdä hyvinvointiaan tukevia valintoja.

Koska osallisuuden kokemus syntyy ihmisessä itsessään, on osallisuutta vahvistavia rakenteita luotava siten, että ne kannustavat ja mahdollistavat jokaisen osallistumisen omalla tavallaan. Osallisuuden edistäminen on keskeisesti osa organisaatioiden strategiatyötä ja osallisuutta varmistavia menetelmiä ohjataan otettavaksi käyttöön monella tasolla myös arkityössä. Osallisuuden vahvistamisen teema kirjoitetaan myös sisälle lähes jokaisen hankkeen hankesuunnitelmaan. Kaiken keskiössä on vastavuoroinen, tasavertainen kohtaaminen, vaikuttamisen mahdollisuudet ja ihmisen toimijuus.

Asiakasraatitoiminta osallisuutta vahvistavana rakenteena

Siun soten Kuntouttavan työtoiminnan maakunnallinen kehittäminen - hankkeessa osallisuuden näkökulmien huomioiminen on keskeinen osa hanketyötä. Hankkeen ensimmäisenä toimintavuotena 2024 syksyllä käynnistettiin maakunnan kuntouttavan työtoiminnan pajoilla asiakasraatitoiminta osana hankkeen osallisuuden vahvistamisen kokonaisuutta. Asiakasraatien toiminta on poikennut perinteisistä asiakasraadeista siten, että varsinaisia nimettyjä raatijäseniä ei ole ollut, vaan asiakasraatiin on saanut vapaaehtoisesti osallistua omien voimavarojensa mukaan aina ne pajakävijät, jotka raatien kokoontumisaikaan ovat olleet pajalla paikalla. Asiakasraateja on järjestetty maakunnan pajoilla säännöllisin väliajoin, ja niihin on osallistunut joka kerta aina yli 70 pajakävijää ympäri maakuntaa. Toiminnan tavoitteena on ollut luoda ympäristö osallisuutta vahvistavalle, yhteisölliselle toiminnalle ja ihmisen näkyväksi tulemiselle toiminnan arjessa.

Asiakasraadeissa tarkasteltavana oleva teema on viety yhtä aikaa kaikille maakunnan kuntouttavan työtoiminnan pajoille. Osallistujat ovat voineet ottaa teemaan kantaa ja vaikuttaa suoraan käsittelyssä olevaan aiheeseen. Raadeissa osallistujat keskustelivat palvelun merkityksellisyydestä, äänestivät palvelulupauksesta, kertoivat mielipiteitä, suunnittelivat uutta palvelun sisältöä, kommentoivat ja päättivät. Keskeistä raatitoiminnassa on ollut osallistumisen mahdollistaminen ja kokemustiedon kerääminen palvelun kehittämisen tueksi mahdollisimman monelta pajakävijältä. Osallistavia menetelmiä on valittu monipuolisesti ja siten on pyritty varmistamaan mahdollisimman monelle soveltuvia tapoja kertoa omista ajatuksistaan.

Syksyllä 2025 raadeissa käsiteltiin työttömien terveystarkastuksen sähköistä esitietolomaketta. Asiakasraatilaiset tutkivat lomaketta, kommentoivat ja tekivät suoria ehdotuksia sen parantamiseksi. Raatien esille tuomat muutosehdotukset kuunneltiin ja sähköistä esilomaketta muokattiin toimivammaksi ehdotusten pohjalta. Näin palvelun käyttäjät vaikuttivat suoraan itseään koskevan palvelun käynnissä olevaan kehittämistyöhön.

Helmikuussa 2026 asiakasraadit käsittelivät aihetta ”Miten meistä puhutaan”. Raadeissa kerättiin kokemustietoa hyödynnettäväksi ”Kuka saa äänen, kuka leiman”- tilaisuuteen, joka järjestettiin verkostoyhteistyössä Syrjinnän ja Rasismin vastaisella viikolla 16.3.2026. Näissä asiakasraadeissa kerätty materiaali on pysäyttävää luettavaa työttömien henkilöiden kokemuksista työttömyyden ympärillä käytävästä julkisesta keskustelusta. Raatien osallistujat kertoivat koetusta nöyryytyksestä, hiljaisesta häpeän tunteesta, vihasta, turhautumisesta, epätoivosta, sietämisestä, yleistämisestä, leimaamisesta ja lannistumisesta. Näissä raadeissa oltiin pysäyttävän ja kipeän osallisuuden kokemuksen äärellä.

Tällaisten asioiden edessä ammattilaisena koen nöyryyttä ja kohtaan myös oman riittämättömyyteni.

Siinä missä asiakasraatitoiminta voi olla palvelun kehittämistyötä, se voi olla myös väylä tuoda suoraan näkyväksi ihmisen kokemukset, myös ne hankalat ja vaikeat. Tällaisten asioiden edessä ammattilaisena koen nöyryyttä ja kohtaan myös oman riittämättömyyteni. Kokemukset on kuitenkin uskallettava kuulla, jotta esimerkiksi kehittämistyötä osataan suunnata oikeisiin asioihin.

”Miten meistä puhutaan”-asiakasraadeissa kerätty kokemustieto esitettiin tilaisuudessa kuulijoille, joita olivat päättäjät, työttömät henkilöt itse, kansanedustajat, työssäkäyvät, vapaaehtoiset, työnantajat, kolmannen sektorin ja työllisyyden hoidon verkoston edustajat. Osallisuuden edistämisen tulee tapahtua yksilötasolla, yhteisöissä mutta myös yhteiskunnallisen vaikuttamisen tasolla. Asiakasraatitoiminnassa voidaan parhaimmillaan toimia ja vaikuttaa aidosti niistä jokaisella. Ammattilaisena tärkeänä tehtävänäni on pohtia, kuinka omassa työssäni varmistan tämän osallisuuden toteutumisen.

Osallisuuden kokemus on suoraan yhteydessä ihmisen kokemaan hyvinvointiin, syrjäytymiseen ja huono-osaisuuteen.

Kuntouttavan työtoiminnan maakunnallinen kehittäminen hanke on Euroopan unionin osarahoittama. Hanke toteutetaan ryhmähankkeena Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen ja Karelia-ammattikorkeakoulun kesken.

Senja Asikainen

Kirjoittaja työskentelee Pohjois-Karjalan hyvinvointialue Siun sotessa Kuntouttavan työtoiminnan maakunnallinen kehittäminen hankkeessa projektisuunnittelijana

Lue lisää

Osallisuuden edistäminen - THL

Sotkanet

Huono-osaisuus Suomessa