Turvaa ja hengähdystaukoja omaishoitajille – perhehoito tukena arjessa

Omaishoidon tuki on paljon enemmän kuin sopimus ja hoitopalkkio. Se on voimavara, joka mahdollistaa hyvän arjen sekä hoidettavalle että häntä hoitavalle läheiselle. Kun tuki toimii, koti voi pysyä kodin tuntuisena ja hoitaja jaksaa raskaan ja sitovan työnsä.

Omaishoidon tuki – hoitajan ja hoidettavan hyväksi

Omaishoidon tuki on hyvinvointialueen järjestämä lakisääteinen sosiaalipalvelu, joka tukee omaishoitajia ja heidän hoitamiaan henkilöitä. Sen tavoitteena on mahdollistaa laadukas hoito kotona, ylläpitää ja tukea hoidettavan toimintakykyä sekä tukea omaishoitajan jaksamista.

Omaishoidon tuki on kokonaisuus, johon sisältyy

hoitopalkkio omaishoitajalle,

vapaapäiviä,

omaishoitajan säännölliset terveystarkastukset sekä

muita omaishoitoa tukevia palveluita.

Omaishoidon tuesta laaditaan sopimus omaishoitajan ja hyvinvointialueen välillä. Sopimuksessa määritellään muun muassa hoitopalkkion määrä, oikeus vapaapäiviin ja vapaan järjestämisen tavat. Liitteeksi tehdään hoito- ja palvelusuunnitelma, jossa sovitaan sekä hoidettavan tarvitsemista palveluista että omaishoitajaa tukevista toimenpiteistä.

Yksi tärkeimpiä omaishoidon tuen muotoja on vapaapäivien säännöllinen mahdollistaminen omaishoitajalle. Lain mukaan omaishoitajalla on oikeus pitää vapaata vähintään 2–3 vuorokautta kuukaudessa, hoidon sitovuudesta riippuen. Omaishoitosopimuksessa voidaan sopia myös pidemmistä vapaista, esimerkiksi säännöllisestä vuorohoidosta.

Perhehoito varmistamassa omaishoitajien vapaat

Perhehoito on sosiaalipalvelu, jota voidaan toteuttaa joko perhehoitajan kodissa tai hoidettavan kotona. Se voi olla osa- tai ympärivuorokautista hoivaa ja huolenpitoa, ja sen järjestämisestä vastaa hyvinvointialue perhehoitolain mukaisesti.

Pohjois-Karjalassa perhehoitoa on kehitetty jo pitkään, mutta paljon työtä on vielä tehtävänä. Esimerkiksi ikäihmisten hoidossa olisi tarvetta niin sanotuille kriisipaikoille. Kriisipaikkoja tarvittaisiin tilanteisiin, joissa ikääntynyt tarvitsee nopeasti apua ja tukea esimerkiksi sairaalasta kotiutumisen jälkeen, omaishoitajan tilapäisen poissaolon ajaksi tai muissa äkillisissä tilanteissa.

Omaishoidon tuen tavoitteena on mahdollistaa laadukas hoito kotona ja tukea omaishoitajan jaksamista.

Kiertävät perhehoitajat – apua suoraan kotiin

Siun sotessa on hyviä kokemuksia kiertävistä perhehoitajista omaishoidon tukena. Kiertävät perhehoitajat työskentelevät ikäihmisten kotona. He eivät ole sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisia, mutta ovat käyneet perhehoidon valmennuksen.

Kotihoidon tehtäviä perhehoitaja ei tee, mutta hänellä on aikaa arjen kuntoutukseen ja yhdessä tekemiseen. Hänen kanssaan ikäihminen voi ulkoilla, käydä kylässä, tehdä kotiaskareita tai muita hoidettavan toivomia asioita.

Tällä hetkellä Siun sotessa on 17 kiertävää perhehoitajaa. Lisää tarvittaisiin koko hyvinvointialueella, mutta erityisesti Ylä-Karjalassa.

Perhehoitaja tarjoaa toisen kodin

Jos ikääntyneen kotiin annettava perhehoito ei syystä tai toisesta ole sopiva vaihtoehto, perhehoito voidaan toteuttaa myös perhehoitajan kotona. Silloin hoidettava pääsee aina samaan, tuttuun perhehoitokotiin omaishoitajan vapaiden ajaksi.

Minulla oli kesällä mahdollisuus vierailla Taru ja Timo Tuonosen perhehoitokodissa Lehmossa. He tarjoavat lyhytaikaista perhehoitoa muun muassa omaishoitajien vapaapäivien ajaksi. Vierailulla keskustelin hoidettavien kanssa – kaikki olivat tyytyväisiä. Eräs herra totesi, että tämä on ”sellainen toinen koti, jossa tapaa tuttuja, joiden kanssa on mukava olla ja jutella vaikka mistä”.

Päiväohjelmaan Tuonosilla kuuluu muun muassa säännöllinen ulkoilu, yhteiset ruokailu- ja kahvitteluhetket, kortin pelaaminen ja muu mukava yhdessä puuhastelu.

Kiertävällä perhehoitajalla on aikaa arjen kuntoutukseen.

Lisää perhehoitajia tarvitaan

Tällä hetkellä Pohjois-Karjalassa on yhteensä 25 perhekotia, joista kahdeksan tarjoaa pelkästään lyhytaikaista asumista. Lyhyt- ja pitkäaikaista perhehoitoa on viidessä perhekodissa. Uusia perhekoteja tarvitaan hyvinvointialueella lisää.

Lopuksi

Omaishoito on hoidettaville inhimillinen ja yhteiskunnalle edullinen ratkaisu. Sen vuoksi omaishoitajien tukeen, apuun ja rinnalla kulkemiseen kannattaa panostaa.

Jotta omaishoitaja jaksaa vaativassa työssään, hän tarvitsee myös vapaata. Perhehoito eri muodoissaan tarjoaa turvallisen, inhimillisen ja kuntouttavan tavan toteuttaa omaishoitajien vapaapäivät. Samalla on huolehdittava myös perhehoitajien hyvinvoinnista, jaksamisesta ja työolosuhteista – näin voimme turvata tämän tärkeän palvelun tulevaisuudessa.

Perhehoito eri muodoissaan tarjoaa turvallisen, inhimillisen ja kuntouttavan tavan toteuttaa omaishoitajien vapaapäivät.

Merja Mäkisalo-Ropponen

Sh, TtT Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen valtuuston pj.

Kirjoittajalle sosiaali- ja terveydenhuollon kysymykset sekä työyhteisöjen kehittäminen ovat olleet aina lähellä sydäntä. Blogikirjoitusten aiheet ponnistavat kirjoittajan omasta sosiaali- ja terveydenhuollon koulutus- ja tutkimustaustasta sekä eduskuntatyössä karttuneesta näkemyksestä alan toimintaympäristöstä. Tutkittua tietoa, alan yhteiskunnallisia trendejä – Pohjois-Karjalan hyvinvointialueelle peilaten.