Antti Liuska aloitti mielenterveys- ja riippuvuuspalvelujen palvelujohtajana maaliskuun alussa

Mielenterveys- ja riippuvuuspalvelujen uusi palvelujohtaja: ”Haluan vaikuttaa siihen, että käytettävissä olevat voimavarat ovat mahdollisimman hyvin asiakkaille, potilaille ja perheille hyödyksi”

– Olen kasvanut ajatukseen, että tämä työ menisi eteenpäin. Halusin olla käytettävissä, miten vain voisin asiaa palvella, mielenterveys- ja riippuvuuspalvelujen uusi palvelujohtaja Antti Liuska kiteyttää.

Pohjois-Karjalan hyvinvointialue – Siun sote muovasi organisaatiota ja yhdisti vuodenvaihteessa mielenterveys- ja päihdepalvelut ja psykiatrian klinikkaryhmän yhdeksi, uudeksi palvelualueeksi. Mielenterveys- ja päihdepalvelut kuuluu perustason palveluihin ja psykiatria erikoissairaanhoitoon. Yhdistymisessä pyrkimyksenä on tiivistää mielenterveys- ja riippuvuustyötä tekevien yhteistyötä talon sisällä, jotta asiakkaat ja potilaat saisivat siitä mahdollisimman suuren hyödyn.

– Hain palvelujohtajaksi, koska haluan vaikuttaa siihen, että käytettävissä olevat voimavarat ovat mahdollisimman hyvin asiakkaille, potilaille ja perheille hyödyksi.

Itsestään selvää uuteen tehtävään hakeutuminen ei Liuskalle kuitenkaan ollut. Uusi työ tarkoittaa potilastyön vähentymistä.

– Tykkään tehdä potilastyötä ja nyt siitä joutuu osittain luopumaan. Toki tulee tilanteita, joissa olen paikkaamassa. Nytkin olen jäämässä viikonlopuksi päivystämään, Liuska toteaa haastattelun tekohetkellä.

Hyvä yhteistyö talon toimijoiden kesken

Antti Liuska aloitti palvelujohtajana virallisesti 1.3.2026. Siihen asti hän toimi psykiatrian palvelupäällikkönä. Maaliskuun alusta alkaen psykiatrian palvelupäällikön viransijaisena on toiminut ylihoitaja Mireille Tarkiainen. Mielenterveys- ja päihdepalvelujen palvelupäällikkönä jatkaa ylilääkäri Johanna Suvanto.

Antti Liuskan mukaan psykiatrian sekä mielenterveys- ja päihdepalvelujen välinen yhteistyö on sujunut jo pitkään hyvin. Liuskan suupielet alkavat nykiä leveään hymyyn, kun hän hyppää ajassa taaksepäin ennakoitua reippaammin.

– Olin Johannan kanssa jo yläasteella samassa tiedotus- ja elokuvakerhossa. Julkaisimme koulun lehteä ja radiouutisia. Olemme siis tehneet yhteistyötä kauan, Liuska nauraa.

Liuska ja Suvanto ovat käyneet myös lukion yhtä aikaa ja molemmat ovat lopulta eri vaiheiden jälkeen päätyneet Etelä-Karjalasta Pohjois-Karjalaan edistämään mielenterveys- ja riippuvuuspalveluja.

Uuden palvelualueen tavoitteena on palveluketjujen saaminen entistä sujuvammaksi ja yhteistyön syventäminen siten, että potilaat saisivat tarvitsemansa avun oikeaan aikaan ja oikeassa paikassa. Tavoitteena on raskaampien palvelujen tarpeen vähentäminen ja voimavarojen mahdollisimman tarkoituksenmukainen kohdentuminen.

Antti Liuska on ollut ilahtunut, kuinka myönteinen vastaanotto muutokselle ja yhteistyön tiivistämiselle on ollut. Hän uskoo, että aito työnilo syntyy, kun henkilöstöllä on mahdollisimman hyvät edellytykset tehdä työtä. Se näkyy myös asiakkaille ja potilaille.

– Taloustilanne haastaa meitä ja joudumme tiukentamaan monessakin asiassa. Pyrimme siihen, että se heijastuisi asiakkaille ja potilaille mahdollisimman vähän, mutta vaikeaa se on, Liuska vakavoituu.

Kehityksen mukana kehittäjän roolissa

Palvelujohtaja Antti Liuskan askel on vienyt koko ajan eteenpäin. Hän muutti opintojen perässä Etelä-Karjalasta Pohjois-Savoon Kuopioon ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi. Liuska on erikoistunut psykiatrian erikoislääkäriksi ja opiskellut myös kognitiivisen käyttäytymisterapian psykoterapeutiksi. Lisäksi hän on käynyt johtamisen koulutuksia.
Pohjois-Karjalaan hän muutti erikoistumisensa jälkeen.

– Vaimo on täältä kotoisin ja lapset olivat silloin pieniä. Ajattelimme, että olisi hyvä, että edes toiset isovanhemmat olisivat lähellä. Muuton aikana meillä oli kaksi vanhinta lasta ja myöhemmin kaksi nuorinta lasta on syntynyt täällä Pohjois-Karjalassa. Nyt meillä on jo yksi lapsenlapsi.

Vuoden 1999 lokakuussa Liuska aloitti Pohjois-Karjalan sairaanhoitopiirillä avohoidon akuuttiryhmien eli nykyisen tehostetun avohoidon apulaisylilääkärinä. Jo seuraavana vuonna hän siirtyi Paiholaan ensin ylilääkärin viransijaiseksi ja lopulta viranhaltijaksi. Lisäksi Liuska toimi psykiatriatalon toiminnallisen suunnittelun työryhmän puheenjohtajana. Psykiatrisesta erikoissairaanhoidosta vastavaksi palvelupäälliköksi Liuska valittiin Siun sotella vuonna 2019.

Isoin työuran aikana tapahtunut muutos on ollut toimintojen siirtäminen Kontiolahden Paiholasta Tikkamäelle osaksi Pohjois-Karjalan keskussairaalan kokonaisuutta.

– Pyrimme hyödyntämään tilojen muutoksen mahdollisuutena muuttaa toimintaa. Aiemmin tilat olivat rajoitteena sille, mitä oli mahdollista järjestää. Nyt psykiatriset sairaalat alkavat joka paikassa olla keskussairaalan yhteydessä, silloin olimme ensimmäisten joukossa.

Psykiatrian eli L-talon ensimmäinen osa valmistui vuonna 2014 ja toinen osa vuonna 2016. Muutto tapahtui kesäkuussa, joten 10-vuotissyntymäpäivät ovat pian edessä.

– Onhan tämä jo tovin ollut tässä, Liuska naurahtaa ja katselee työhuoneessa ympärilleen.

Toimintoihin tuli uusien tilojen myötä kaksi merkittävää muutosta. L-taloon rakennettiin psykiatrisille potilaille yhden hengen huoneet, joissa on omat vessat ja suihkut. Taustalla oli ennakointi, että tähän tullaan myöhemmin ohjaamaan, ja näin on tapahtunut.

Myönteisenä keksintönä L-talon osastojen väliin muodostettiin turvasolu, joissa on oleskelutila ja turvahuoneet. Itsetuhoista potilasta on mahdollista hoitaa vierihoidossa turvahuoneessa, jossa on mahdollisimman vähän asioita, joilla potilas voisi vahingoittaa itseään.

– Näin saamme mahdollisimman vähän kuormittavan kokemuksen potilaalle, joka on esimerkiksi vaikeassa psykoosissa, eikä hän pysty kontrolloimaan käyttäytymistään. Norjalaiset olivat keksineet samantapaisen tyylin kanssamme samaan aikaan. Nyt muutkin rakentavat uusiin tiloihin turvasoluja.

Antti Liuska sanoo, että psykoterapeuttiset hoidot kehittyneet ja niiden saatavuus ovat parantuneet merkittävästi koko hänen työuransa aikana. Pohjois-Karjalan alueella Kelan kuntoutuspsykoterapeuttien saatavuus on hyvä.

– Olemme paljon kouluttaneet henkilöstöä omiin tarpeisiin, mutta he ovat karanneet Kela-terapeuteiksi. Se on kuitenkin ollut erittäin hyvä investointi, koska he ovat jääneet tälle alueelle töihin. On kaikkien etu, että täällä on hyvät kuntoutusedellytykset ja vastuu kuntoutuksesta jakaantuu usealle toimijalle.

Ikävien tunteiden ja stressin hallinta

Antti Liuska käsittelee työssään päivittäin vaikeita aiheita. Mitä psykiatrian ammattilaisen kerryttämistä opeista voisi jakaa muille vinkeiksi kuormittaviin hetkiin ja esimerkiksi työn tuomaan stressiin? Liuska kertoo, että hän käyttää erilaisia keinoja ja menetelmiä, joita on psykoterapiaopintojen ja työkokemuksen myötä pystynyt hyödyntämään.

– Se kannattaa hyväksyä, että stressi kuuluu välillä elämään. Kaikkea ei saa heti ratkaistua. Hyväksyvä ja armollinen asenne itseä kohtaan on tärkeää: tiedostaa, että on rajallinen kuten kaikki muutkin ihmiset.

– Jos elämässä on muuta ajateltavaa, pyrin rauhoittamaan omaa aikaa. Puuhastelen esimerkiksi kesämökillä, opiskelen ja luen. Aloitin juuri kansalaisopiston kurssin ja opiskelen italiaa.

Antti Liuskan vinkit stressaaviin hetkiin

• Jos on oikein huono päivä, joskus on ihan hyvä pysähtyä hetkeksi ja huokaista.
• Perusperiaate on se, että laittaa asiat tärkeysjärjestykseen ja hyväksyy sen, että asioita voi tehdä yhden kerrallaan.
• Varaa erikseen aika asioille, joita pitää miettiä. Näin niitä ei murehdi samalla, kun pitäisi miettiä muuta.
• Kaikkea ei tarvitse pitää kerralla mielessä. Kannattaa suunnitella kalenteriin, milloin ehtii jonkin asian tehdä.
• Yksi hyvä keino on liikkua esimerkiksi kuntosalilla. Oikein huonon päivän jälkeen vähän napakampi kuntosalitreeni tekee hyvää.

Antti Liuska aloitti mielenterveys- ja riippuvuuspalvelujen palvelujohtajana maaliskuun alussa.