Oma koti yhteisössä – Ikääntyneiden yhteisöllisessä asumisessa naapurit ovat lähellä

Pohjois-Karjalan hyvinvointialue – Siun sote on monipuolistanut ikääntyneiden palveluja. Tavoitteena on vastata entistä paremmin ikääntyvän väestön palvelutarpeeseen. Erilaisilla palveluilla pyritään turvaamaan ikääntyneen omannäköinen itsenäinen elämä mahdollisimman pitkään omassa kodissa.

Kaikissa tilanteisessa ikääntyneen omaan kotiin vietävä tuki ja hoito ei kuitenkaan riitä. Silloin on aika miettiä voisiko oma koti olla esimerkiksi perhekodissa tai vaikka yhteisöllisen asumisen yksikössä. Ikääntyneen tilanteeseen parhaiten sopiva asumismuoto valitaan aina palvelutarpeen arvioinnin perusteella, joka tehdään ikääntyneen kanssa yhdessä.

Erilaiset asumisen muodot vastaavat erilaisiin tarpeisiin. Ikääntyneen on mukava asua ympäristössä, jossa on myös muita palvelutarpeeltaan samassa tilanteessa olevia. Tällöin yhdessä tekeminen onnistuu parhaiten ja yhteisiä kiinnostuksen kohteita on helpompi löytää, kotihoidon palvelupäällikkö Minna Penttinen sanoo.

Ilomantsin Koivikkola on yksi Siun soten yhteisöllisen asumisen yksiköistä. Asukkaat ja hoitajat viettävät usein aikaa yhteisessä oleskelutilassa. Kuva: Siun sote/ Antti Pitkäjärvi

Tukea, turvaa ja yhdessä oloa

Omasta kodista asumisyksikössä sijaitsevaan kotiin siirtymisen taustalla voi olla erilaisia syitä. Yhteisölliseen asumiseen ikääntynyt tulee usein sen vuoksi, että hän kokee yksin asuessaan yksinäisyyttä tai turvattomuutta.

Jos ikääntynyt kokee yksinäisyyttä ja elämä on kääntynyt oman kodin sisälle, kannattaa ottaa yhteyttä Seniorineuvonta Ankkuriin. Tällaisissa tilanteissa yhteisöllinen asuminen voisi olla hyvä ratkaisu. Kokonaisuus toki aina ratkaisee, mikä palvelu sopii kenellekin. Yhteisöllisen asumisen vahvuutena on kuitenkin juuri yhteisöllisyys, oleminen toisten ikääntyneiden kanssa, Penttinen kertoo.

Yhteisöllisessä asumisessa jokaisella asukkaalla on oma asunto. Asunnon koot ja varustelut vaihtelevat. Kaikissa asunnoissa on kuitenkin huoneen lisäksi wc- ja peseytymistilat. Lisäksi osassa asunnoista on oma keittiö.

Asunnoissa mietitään myös ikääntyneiden toiveita ja tarpeita sekä toimintakykyä. Pyrimme kaikilla ratkaisuilla edistämään asukkaan omatoimisuutta, itsenäisyyttä ja toimintakykyä. Oma keittiö voi olla joillekin tässä tarpeen, kun taas toiset eivät koe sitä tarvitsevansa, Penttinen kertoo.

Siun soten yhteisöllisen asumisen yksiköissä on keskimäärin 10–15 asuntoa. Kaikissa yksiköissä on yhteisiä tiloja, kuten ruokailu- ja harrastetiloja. Myös piha-alueet ovat asukkaiden käytössä.

Yksiköissä ruokaillaan yhdessä, se on tärkeä osa osallisuutta ja kanssakäymistä. Yksilöllisiä ateria-aikoja pyritään kunnioittamaan, kaikkien ei esimerkiksi tarvitse olla yhtä aikaa aamupalalla. Keittiötilat ovat asukkaiden käytössä, siellä voi vaikka keitellä kahvit vieraille. Yhteisiin tiloihin voidaan järjestää omatoimista tekemistä asukkaiden toiveiden mukaan, Penttinen kertoo.

Yhdessä tekeminen ja oleminen on merkittävässä roolissa yhteisöllisen asumisen arjessa. Siun sote järjestää yhdessä eri toimijoiden kanssa asukkaille monenlaisia tapahtumia ja yhteistä tekemistä.

Muutto yhteisölliseen asumiseen ei tarkoita entisten harrastusten loppumista. Asukasta kannustetaan jatkamaan entisiä harrastuksiaan omien toiveidensa mukaisesti. Yhteisöllisessä asumisessa järjestetään myös yhteistä toimintaa. Tavoitteena on yhdessä tekeminen ja ajan viettäminen yhdessä muiden asukkaiden kanssa, Penttinen sanoo.

Palveluja tarpeen mukaan

Siun sotessa on tällä hetkellä kuusi yhteisöllisen asumisen yksikköä, joissa asuu reilut 100 asukasta. Yhteisöllistä asumista järjestetään myös niin sanotuissa yhdistelmäyksiköissä, joissa on sekä yhteisöllistä asumista että ympärivuorokautista palveluasumista. Kaikkiaan yhteisöllisen asumisen asukkaita mukaan lukien perhehoito, on tällä hetkellä 517.

Yhteisöllisen asumisen yksiköihin palvelut tuottaa asumispalvelut tai kotihoito. Yksiköissä ei ole välttämättä henkilöstöä paikalla ympäri vuorokauden, vaan palvelut tuodaan ikääntyneille heidän tarpeidensa mukaan.

Toki käytännössä henkilöstöä on paikalla päiväsaikaan lähes jatkuvasti, koska henkilöstöä osallistuu asiakkaiden henkilökohtaisen tuen lisäksi myös yhteiseen toimintaan. Yöaikaan apua saa aina tarvittaessa turvapuhelimella hälyttämällä tai puhelimella soittamalla, Penttinen kertoo.

Lue lisää aiheesta

”Kavereita on, ja huumoria” – Koivikkolassa on sopivasti omaa rauhaa ja toisten seuraa – Siun sote