Ensihoidossa rauhallinen vuosi – hälytykset maltillisella tasolla 2025

Vuoden 2025 aikana Pohjois-Karjalan hyvinvointialue - Siun sote vahvisti varautumistaan häiriö- ja poikkeustilanteisiin. Ensihoitopalvelun kehittämistä myös jatkettiin esimerkiksi etäarvioinnin avulla, turvaten pohjoiskarjalalaisten kiireellistä hoitoa.

Ensihoidolla oli vuonna 2025 yhteensä 33 928 yksikköhälytystä, joista pelastustoimen ensivastetehtäviä oli 359 kappaletta. Yksikköhälytykset sisältävät kaikki hätäkeskuksen kautta tulevat ensihoitotehtävät sekä ensihoitopalvelun tukitehtävät. Ensihoitopalvelun yksikköhälytykset vähenivät lähes kuusi prosenttia aiempaan vuoteen verrattuna. Ensihoitopalvelun palvelutasopäätös toteutui kiireellisten A- ja B-tehtävien osalta kaikissa riskialueluokissa. C-tehtävien osalta palvelutasopäätös ei täysin toteutunut, mutta tavoiteajoissa oli parannusta edeltävään vuoteen verrattuna. Kiireettömien D-tehtävien osalta palvelutasopäätös toteutui hyvin.

Ensihoitopalvelu on viime vuosina integroitunut entistä enemmän osaksi sosiaali- ja terveydenhuollon erilaisia palveluketjuja. Tukitehtäviä on räätälöity alueiden tarpeiden mukaisesti huomioiden ensihoitopalvelun riittävän valmiuden sekä kiireellisten tehtävien hoitamisen. Erilaiset kehittämistoimenpiteet sekä yksikköhälytyksien vähentyminen on mahdollistanut meille entistä monipuolisemman yhteistyön tukitehtävien osalta. Olemme saaneet myös yksiköiden käyttöasteita maltillisemmaksi, mikä on erittäin tärkeää ensihoitajien poikkeusluvan alaisen työaikamuodon vuoksi, toteaa ensihoidon palvelupäällikkö, ylihoitaja Päivi Heikkinen.

Myös panostuksia varautumiseen tehtiin vuoden 2025 aikana
Vuonna 2025 valmistui hyvinvointialueen valmiussuunnitelman operatiivinen osa kansallisen ja alueellisen riskiarvion pohjalta. Valmiussuunnitelma ohjaa hyvinvointialueen materiaalista varautumista, jatkuvuuden hallintaa sekä yhteisten resurssien käyttöä häiriö- ja poikkeustilanteissa.

Pohjois-Karjalan pelastuslaitos vastaa valmiussuunnittelun käytännön toteutuksesta ja valmiussuunnitelmien yhteensovittamisesta hyvinvointialueella. Hyvinvointialue vahvisti varautumista myös harjoitustoiminnan sekä varautumisen rakenteiden uudistamisen kautta. Varautumisen keskeisiä toimijoita hyvinvointialueella koulutettiin yhteistyössä muiden turvallisuusviranomaisten kanssa.

Hyvinvointialueen etupainotteista varautumista tukee myös hyvinvointialueen tilannekeskus, joka tuottaa viikoittaista tilannekuvaa johtamisen tueksi ja toimii yhteistyörajapintana viranomaisten ja sidosryhmien suuntaan.

Turvallisuuden ja varautumisen lautakunnan pöytäkirja