Turvallisuutta ennakoiden – pelastuslaitoksen vuoden 2024 tulokset ja askelmerkit tulevaisuuteen

Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen – Siun soten turvallisuuden ja varautumisen lautakunta käsitteli kokouksessaan 19.2.2025 pelastuslaitos ja turvallisuuspalvelujen vuoden 2024 toimintaa sekä hyväksyi valvontasuunnitelman vuodelle 2025.

Vuoden 2024 toiminta osoittaa, että pelastuslaitoksen ja turvallisuuden toimiala on onnistunut hyvinvointialueen tiukasta taloustilanteesta huolimatta saavuttamaan keskeisiltä osin toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteensa sekä myös parantamaan palvelujaan, toki haasteita vielä löytyy.

Vuosi 2024 talouslukujen valossa

Pelastuslaitoksen ulkoiset toimintatuotot olivat 5,6 miljoonaa euroa ja toimintakulut 31,7 miljoonaa euroa. Henkilöstökulut alittuivat vuoden 2024 aikana noin 240 000 eurolla, toisaalta ostopalvelut ja materiaalihankinnat ylittyivät 300 000 eurolla. Ylitykset aiheutuivat pääosin yleisestä hintojen noususta, pelastusasemien ja operatiivisen kaluston korjauskuluista sekä henkilöstön suojavarusteiden hankinnoista. Lisäksi pelastustoimen yhteistyöalueen tilannekeskuksen ylläpito- ja perustamiskustannukset olivat huomattavasti budjetoitua suuremmat. Pelastuslaitoksen tilinkauden tulos ennen sisäisiä eriä on 0,3 miljoonaa euroa ylijäämäinen ja toimialue onnistui siis hyvinvointialueen yhteisissä talouden sopeuttamistoimenpiteissä. Hyvä tulos huomioitiin myös vuodelle 2025 hyvinvointialueen asettamassa sopeuttamistavoitteessa ja pelastuslaitoksen säästöjen osuudeksi kuluvalle vuodelle jäi 0,5 miljoonaa euroa hyvinvointialueen 30 miljoonan euron säästökokonaisuudesta.

Operatiivinen toiminta vuoden aikana

Pelastustoimella oli vuoden 2024 aikana hälytystehtäviä yhteensä 3 365 kappaletta, joista pelastustoimen resursseilla tuettiin ensihoitopalveluita ja kotiin vietäviä palveluita 825 kertaa. Tehtävät vähentyivät vuoden aikana 0,6 prosenttia edelliseen, vuoteen 2023 verrattuna. Merkittävää vähentymistä on tapahtunut liikenneonnettomuuksien ja automaattisten paloilmoittimien antamien hälytystehtävien sekä ensivastetehtävien määrissä. Vastaavasti erilaisten virka-aputehtävien ja kotiin vietävien palveluiden tukitehtävien määrät lisääntyivät edelliseen vuoteen verrattuna.

Onnettomuuksissa, joissa tarvittiin pelastuslaitoksen apua, loukkaantui yhteensä 242 henkilöä ja menehtyi 18 henkilöä. Pelastuslaitoksen toimesta pelastettiin 85 henkilöä onnettomuuksien aiheuttamista vaaratilanteista. Pelastuslaitoksen pelastaman omaisuuden arvioidaan olevan noin 22 miljoonaa euroa. Maastoa ja metsää paloi yhteensä 54,6 hehtaarin verran.

Pelastustoimen palvelutaso on toteutunut pääsääntöisesti palvelutasopäätöksen mukaisena, mutta palvelutasossa on myös pitkäaikainen puute kolmessa riskiruudussa. Riskiruutukohtaisia tavoiteaikoja ei saavutettu Ylämyllyllä, Joensuun Rantakylässä ja Penttilässä.

Vuoden 2024 aikana suoritettiin kattava määrä turvallisuustarkastuksia ja valvontatehtäviä, joiden avulla on pystytty vähentämään ennaltaehkäisevästi onnettomuuksia.

Valvontatehtäviä oli vuoden 2024 aikana yhteensä 2 295 kappaletta, kodin paloturvallisuuden itsearvioinnin on tehnyt 1 661 asukasta. Pelastuslaitoksen ja pelastusalanliiton järjestämiin koulutus- ja valistustilaisuuksiin osallistui 28 751 henkilöä. Ikäihmisten koteihin tehtiin 389 turvallisuuskatselmusta.

- Pelastuslaitoksen yhtenä tavoitteena on parantaa ihmisten omaa toimintaa rakennuspaloissa ja tässä ei viime vuonna onnistuttu. Rakennuspaloissa alkusammutusta yritettiin 33,9 prosentissa tulipaloja, kun edellisinä vuonna luku oli 35,7 prosenttia. Huomionarvoista myös on, että rakennuspaloissa joka toisessa rakennuksessa ei ollut lainkaan palovaroitinta, vaikka osuus paranikin hieman edellisestä vuodesta. Palovaroitin on halpa henkivakuutus ja alkusammutusvälineet ovat erittäin hyvä vakuutusturva palojen varalle, pelastusjohtaja Markus Viitaniemi kertoo.

Pelastusjohtaja Markus Viitaniemi suositteleekin sammutuspeiton ja alkusammuttimen hankintaa jokaisen kotiin.

- Jos asukkaat ovat kotona palon syttyessä, niin merkittävä osa rakennuspaloista olisi alkuvaiheessa sammutettavissa oikeaoppisella alkusammutuksella tai vähintään alkusammutuksella voidaan rajoittaa palon kehittymistä ja antaa lisäaikaa pelastuslaitokselle. Koti on meille kaikille tärkeä paikka ja sen säilyttämiseen voimme kaikki vaikuttaa omalla toiminnallamme kuten huolellisuudella palojen ehkäisemiseksi, toimivilla palovaroittimilla sekä alkusammutusvälineillä, pelastusjohtaja Viitaniemi summaa.

Varautumisen ja kokonaisturvallisuuden kehittämisessä hyvinvointialueella panostettiin yhteistyöhön eri viranomaisten ja toimijoiden välillä, mikä parantaa alueen kriisivalmiutta. Vuoden 2024 aikana hyvinvointialueella päivitettiin valmiussuunnitelmakokonaisuutta. Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen yhteistä etupainotteista varautumista tukee edelleen myös tilannekeskuksen toiminta. Tilannekeskus toimii hyvinvointialueen sisäisenä tilannekuvan tuottajana ja rajapintana toimialueiden, yhteistoimintaviranomaisten ja muiden sidosryhmien suuntaan. Toimintaa kehitetään edelleen tulevien vuosien aikana.

Suunnitelmat vuodelle 2025

Hyväksytty vuoden 2025 valvontasuunnitelma keskittyy erityisesti ennaltaehkäisevään työhön ja riskienhallintaan, tavoitteena vähentää onnettomuuksia ja parantaa asukkaiden turvallisuutta. Lisäksi lautakunta aikoo huomioida valtakunnallisen asiantuntija-arvion kehitysehdotukset, joiden avulla pelastustoimen toimintaa voidaan edelleen tehostaa.

Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen turvallisuuden ja varautumisen lautakunnan 19.2.2025 kokouksen pöytäkirja on julkaistu Siun soten Dynasty-tietopalvelussa: Esityslistat ja pöytäkirjat (dynastyjulkaisu.pohjoiskarjala.net)