”Missä mä nukun? Mitä täällä syödään? Kuka musta huolehtii?”

”Missä mä nukun? Mitä täällä syödään? Kuka musta huolehtii?" – Hyvä tulo sijaishuoltoon -toimintamallissa lapsen turvallisuuden tunne on kaiken keskiössä.

Kun lapsi tai nuori sijoitetaan kodin ulkopuolelle, muuttuu moni asia lapsen tai nuoren elämässä. Arjessa muuttuvat huolta pitävät aikuiset, asuinpaikka, arjen käytänteet – mahdollisesti myös koulu tai päiväkoti. Sijoitus on aina kriisi, ja muutokset arjessa horjuttavat lapsen tai nuoren turvallisuuden tunnetta.

Pelkästään Siun soten alueella asia koskee satoja lapsia ja nuoria vuosittain. Vuonna 2024 Siun soten alueella tehtiin 188 kiireellistä sijoitusta. Kun lukuun lisätään avohuollon tukitoimina sijoitetut lapset ja nuoret sekä alueella tehdyt huostaanotot, puhutaan merkittävän kokoisesta asiakasryhmästä.

"Sijoitus kodin ulkopuolelle on aina kriisi"

Keskiössä on lapsen tai nuoren turvallisuuden tunteen vahvistaminen

Siun soten lastensuojelussa on kuluneen vuoden aikana kehitetty tulovaiheen työskentelyä tilanteissa, joissa lapsi tai nuori sijoitetaan hyvinvointialueen omiin yksiköihin, Paikkikseen tai Mintunkujalle. Kehittämistyö aloitettiin Pesäpuun toteuttamassa Hyvä tulo sijaishuoltoon -hankkeessa, jossa kehitettiin toimintamalli sijoituksen ensimmäisten 28 päivän työskentelyn tueksi lastensuojelun asuinyksiköihin ja sosiaalityöhön ja -ohjaukseen.

Toimintamallin keskiössä on lapsen tai nuoren turvallisuuden tunteen vahvistaminen. Toimintamalliin liittyen lapsen tai nuoren vanhempien kanssa työskennellään tulovaiheessa tiiviisti. Myös tiivis ja tavoitteellinen omaohjaajatyöskentely on tärkeä osa toimintamallia.

Hyvä tulo sijaishuoltoon ei ala asuinyksikön portailta

Siun sotessa sijoituspäätöksiä tehdään lastensuojelun lisäksi palvelutarpeen arvioinnin yksikössä sekä sosiaali- ja kriisipäivystyksessä. Myös näissä yksiköissä on pilotoitu Hyvä tulo sijaishuoltoon -toimintamallia, jotta asiakasnäkökulmasta prosessi olisi yhtenäinen.

Hyvä tulo sijaishuoltoon ei kuitenkaan ala sijoituspäätöksestä tai lastensuojelun asuinyksikön portailta. Toisinaan se alkaa jo viikkoja tai kuukausia ennen sitä. Kaikki lapsen ja nuoren kanssa työskentelevät aikuiset luovat puheillaan ja teoillaan kuvaa paitsi palveluista, joissa itse työskentelevät, myös monista muista palveluista. Millaisen kuvan lastensuojelusta sinä luot puheellasi?

"Toimintamallin keskiössä on lapsen tai nuoren turvallisuuden tunteen vahvistaminen"

Turvallisuuden tunteen rakentuminen on meidän aikuisten tehtävä

Lastensuojelun asuinyksiköissä työtä tehdään pitkälti omalla persoonalla. Se ei kuitenkaan tarkoita, etteikö käytänteiden tule olla yhtenäisiä. Turvallisuus syntyy arjen ennakoitavuudesta, vuorovaikutuksessa, arjen kohtaamisissa. Luottamuksen rakentaminen ei ole helppoa eikä se synny itsestään. Turvallisuuden tunteen rakentuminen vaatii työtä, ja se on meidän aikuisten tehtävä. Lasten ja nuorten tulee voida tuntea, että heistä välitetään ja että he ovat turvassa.

Hyvä tulo sijaishuoltoon -toimintamalliin voit tutustua hankkeessa tuotetusta oppaasta. Voit ladata oppaan maksutta Pesäpuun verkkokaupasta: Hyvä tulo sijaishuoltoon -toimintamalli (verkkokauppa.pesapuu.fi)

"Turvallisuus syntyy arjen ennakoitavuudesta, vuorovaikutuksessa, arjen kohtaamisissa."

Minna Alastalo

Minna Alastalo on Turvaverkkoja Pohjois-Karjalan nuorten tulevaisuuteen (TuTu) -hankkeessa työskentelevä projektiasiantuntija, joka toivoisi, että jos hänen lapsensa sijoitettaisiin, hänelle soitettaisiin sijaishuoltopaikasta joka päivä. Minna on toinen Hyvä tulo sijaishuoltoon -toimintamallin kehittäjistä.