Pohjois-Karjalan hyvinvointialueelle myönnettiin lisärahoitus ensimmäisenä alueena Suomessa

Valtioneuvosto on 30.10.2025 päättänyt myöntää Pohjois-Karjalan hyvinvointialueelle 2,6 miljoonan euron lisärahoituksen varainhoitovuodelle 2025. Pohjois-Karjala on ensimmäinen hyvinvointialue Suomessa, jolle on myönnetty hyvinvointialueiden rahoituslain 11 §:n mukainen lisärahoitus.

Pohjois-Karjalan hyvinvointialue – Siun sote haki toukokuussa valtiovarainministeriöltä yhteensä 28,4 miljoonan euron lisärahoitusta sosiaali- ja terveyspalvelujen sekä pelastuspalvelujen turvaamiseksi vuosille 2025–2026. Hakemuksen perusteluna oli, että alueelle myönnetty valtionrahoitus ei riitä kattamaan väestön keskimääräistä korkeammasta palvelutarpeesta aiheutuvia kustannuksia. Siirtymätasaus vähentää Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen rahoitusta tänä vuonna yli 60 miljoonalla eurolla. Oikeuskanslerin huhtikuussa antaman ratkaisun mukaan hyvinvointialueiden ensisijaisena keinona on hakea lisärahoitusta, jos alueen rahoitus ei riitä lakisääteisten palvelujen järjestämiseen.

Valtiovarainministeriö asetti kesäkuussa 2025 valmisteluryhmän, jossa olivat edustettuina valtiovarainministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö, sisäministeriö sekä Pohjois-Karjalan hyvinvointialue. Ryhmän tehtävänä oli arvioida lisärahoituksen myöntämisen edellytyksiä sekä sen määrää ja ehtoja. Valmisteluryhmä kokoontui 16 kertaa kesä–lokakuussa 2025.

Ministeriöiden edustajat arvioivat Pohjois-Karjalan lisärahoitustarpeeksi 17,9 miljoonaa euroa. Koska hyvinvointialueen vuosikatteen arvioitiin olevan elokuun talousennusteen perusteella 15,3 miljoonaa euroa, jäi lisärahoituksen osuudeksi erotus, 2,6 miljoonaa euroa. Hyvinvointialue jätti ministeriöiden johtopäätökseen eriävän mielipiteen ja katsoo, että tarkentavien laskelmien mukaan lisärahoitustarve olisi ollut yhteensä 23,8 miljoonaa euroa. Lähes kuuden miljoonan euron näkemysero liittyi erityisesti kiireettömän erikoissairaanhoidon, ikääntyneiden asumispalvelujen ja kuntouttavan päivätoiminnan kuntoon saattamisesta johtuviin kustannuksiin.

Hyvinvointialuejohtaja Kirsi Leivonen pitää päätöstä tosiasioiden tunnustamisena ja siten erittäin merkittävänä:

Valmisteluryhmän muistiossa todetaan, että osa Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen lakisääteisistä palveluista on vaarantunut osittain varainhoitovuoden rahoituksen tasosta johtuen. Palvelujen järjestämisen ongelmat johtuvat osin siitä, että hyvinvointialueen rahoituksen taso on lähtökohtaisesti ollut kuluvana varainhoitovuonna liian alhainen.

Lisärahoitukselle asetettiin ehtoja, jotka liittyvät rahoituksen kohdentamiseen, palvelurakenteiden keventämiseen ja hoito/palveluketjujen sujuvoittamiseen sekä palvelujen järjestämisen jatkoseurantaan.

Kertaluonteinen ja euromäärältään pieni lisärahoitus ei ole ratkaisu alueemme talousahdinkoon. Valtion tulee turvata kaikille hyvinvointialueille väestön palvelutarpeeseen perustuva laskennallinen rahoitus täysimääräisenä. Tämä edellyttää rahoituslain räikeimpien epäkohtien pikaista korjaamista, Leivonen jatkaa.

Valtioneuvoston päätös, päätösesitys ja valmisteluryhmän muistio on julkaistu valtioneuvoston verkkosivuilla: Valtioneuvoston yleisistunto 30.10.2025 (valtioneuvosto.fi)

Valtioneuvoston tiedote 30.10.2025: Pohjois-Karjalan hyvinvointialueelle myönnetään lisärahoitusta 2,6 miljoonaa euroa (valtioneuvosto.fi)