Pohjois-Karjalan hyvinvointialueella taloushaasteet jatkuvat

Pohjois-Karjalan hyvinvointialue – Siun soten ensimmäisen osavuosikatsauksen mukaan vuoden 2026 talousennuste on 4,5 miljoonaa euroa ylijäämäinen eli 12,5 miljoonaa euroa talousarviota heikompi tulos. Toimenpiteitä menokehityksen hillitsemiseksi on jo tehty.

Toimintamenojen ylitykset johtuvat lähestulkoon yksinomaan sosiaalipalvelujen kasvaneesta tarpeesta, johon talousarviossa ei voitu riittävästi varautua. Kuluvan vuoden aikana hyvinvointialueen on kyettävä turvaamaan palveluihin pääsy lakisääteisissä ajoissa ja samalla varmistamaan tilikaudelle riittävä positiivinen tulos aiempien vuosien alijäämien kattamiseksi.

Osavuosikatsaus on julkaistu hyvinvointialueen aluehallituksen 28.4.2026 kokouksen esityslistalla Siun soten Dynasty-tietopalvelussa: D ynasty tietopalvelu : Pohjois-Karjalan hyvinvointialue - Siun sote.

Vuoden 2026 talousarvio on laadittu alijäämien kattamiseksi 17 miljoonaa euroa ylijäämäiseksi. Talousarvio sisältää myös tuottavuusohjelman, jossa kohdennetaan lähes yhdeksän miljoonan euron lisäpanostukset lakisääteisten palvelujen turvaamiseen ja toimeenpannaan 20 miljoonan euron säästötoimenpiteet. Näissä onnistuminen edellyttää vahvaa muutosjohtamista ja rakenteellisia uudistuksia toiminnan tuottavuuden parantamiseksi.

Aluehallitus on tarttunut toimeen talouden tasapainottamiseksi ja velvoitti jo helmikuussa virkajohdon valmistelemaan 10 miljoonan euron lisätoimenpiteet talousarviossa pysymiseksi. Nopeasti vaikuttavien lisäsäästöjen löytäminen tilanteessa, jossa Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen rahoitus ei lähtökohtaisesti vastaa alueen väestön palvelutarvetta, on haasteellista.

Vaikka taloustilanne on tiukka, hyvinvointialueen järjestämiin palveluihin ollaan tyytyväisiä. Kiireettömään erikoissairaanhoitoon pääsy on nopeutunut huomattavasti, vaikka täysin lakisääteiselle tasolle ei päästä vielä huhtikuun loppuun mennessä. Ikääntyneiden asumispalveluihin pääsyssä on edelleen viivettä lisäpanostuksista ja kehittämistoimista huolimatta.

Hyvinvointialueen henkilöstömäärä ja työkykyperäiset poissaolopäivät ovat vähentyneet edellisvuoteen verrattuna. Henkilöstön lähtövaihtuvuus on myös säilynyt matalalla tasolla. Kolmen kuukauden välein toteutettava henkilöstökysely tuottaa arvokasta tietoa henkilöstön tilasta ja työhyvinvoinnista muutosjohtamisen tueksi.