Muistisairautta sairastavien palveluja kehitetään Siun sotessa

Helmikuussa sain olla puhumassa kahdessa tilaisuudessa, joissa hyvinvointialueen puheenjohtajana tunsin iloa asioiden kehittymisestä oikeaan suuntaan. Ensinnäkin Siilaisen kuntoutuskeskuksessa juhlittiin muistikoordinaattoritoiminnan käynnistymistä ja Kiteen Evankelisessa Kansanopistossa vietettiin ikäihmisten perhehoidon 15-vuotisjuhlia. Tässä blogissa kerron muistikoordinaattoritoiminnasta sekä ikäihmisten perhehoidosta.

Mitä on muistikoordinaattoritoiminta?

Muistisairaat ja muistiperheet tarvitsevat eri sairauden vaiheissa erilaista tukea ja apua. Siun sotessa on kirjallinen muistipotilaan hoito- ja palveluketju. Siinä kuvataan hoidon vaiheet ennaltaehkäisystä ja sairauden tunnistamisesta aina tutkimuksiin, hoitoon ja hoidon seurantaan. Ketjussa on omat osiot potilaalle, läheisille ja ammattilaisille.

Yksi tärkeimmistä ammattihenkilöistä hoitoketjussa on muistihoitaja, jonka puoleen voi kääntyä kynnyksettömästi kaikissa muistiin liittyvissä asioissa.

Ensikäynnillä muistihoitaja haastattelee asiakkaan ja hänen luvallaan myös läheisen. Vastaanotolla kartoitetaan arkiselviytymistä ja omatoimisuutta, tehdään erilaisia kyselyjä sekä muistitestejä.

Muistihoitaja voi tehdä lähetteen verikokeisiin, joilla selvitetään muistioireiden mahdollisia aineenvaihdunnallisia syitä, kuten kilpirauhasen toiminnan häiriöitä tai vitamiinipuutoksia. Tarvittaessa muistihoitaja varaa ajan lääkärille. Muistihoitaja on prosessissa muistisairaan ja perheen tukihenkilö.

Tätä jo olemassa olevaa toimintaa tulevat tukemaan ja täydentämään muistikoordinaattorit. He toimivat sairastuneen ja koko perheen tukena siinä vaiheessa, kun tutkimukset on tehty ja diagnoosi varmistunut, eikä muuta säännöllisiä palvelutarvetta vielä ole. Toimintakyvyn ja arjen mielekkyyden ylläpitäminen on toiminnassa keskeistä. Tavoitteena on pidentää turvallista ja mielekästä asumista omassa kodissa ja viivästyttää säännöllisten palvelujen ja hoiva-asumisen alkamista.

Eri puolilta Suomea muistikoordinaattoritoiminnasta saadut kokemukset ovat erittäin positiivisia, ja toiminnan on nähty vaikuttavan merkittävästi sekä muistisairaiden että heidän läheistensä elämänlaatuun ja arjessa selviytymiseen. Muistikoordinaattori toimii rinnallakulkijana, joka tarjoaa tukea, tietoa ja palveluohjausta. Muistikoordinaattorin tavoittaa vaivatta, mikä keventää omaishoitajan kuormitusta. Koordinaattori auttaa ennakoimaan tulevia avun tarpeita ennen kuin tilanteet kriisiytyvät. Lisäksi toiminta antaa mahdollisuuden puhua muistisairauteen liittyvistä haasteista, epäluuloista ja vaikeista tunteista ymmärtävän ammattilaisen kanssa.

Muistikoordinaattori räätälöi palvelut perheen tarpeiden mukaisesti ja auttaa tukiviidakossa, kuten Kelan etuuksien kanssa. Tutkimukset osoittavat, että muistikoordinaattorin tuki voi pidentää muistisairaan kotona asumista merkittävästi, sillä oikeat tukitoimet löytyvät nopeammin. Koordinaattori toimii myös ikään kuin ”tulkki- ja linkkihenkilönä” perheen, muistipoliklinikan ja muiden palvelujen välillä.

Kun muistikoordinaattori hoitaa käytännön asioiden koordinointia, myös omaishoitajalle jää enemmän voimavaroja omaan jaksamiseensa. Koordinaattorin tuki myös auttaa omaista sopeutumaan sairauden tuomiin muutoksiin.

Ikäihmisten perhehoidon kehittäminen

Pohjois-Karjalan hyvinvointialue on ollut edelläkävijä perhehoidon kehittämisessä. Tämä on osittain toteutunut sen ansiosta, että Kiteen Evankelinen opisto on järjestänyt perhehoidon valmennusta jo viidentoista vuoden ajan. Perhehoidon onnistumiselle on tärkeää riittävän pitkä ja hyvin toteutettu perhehoitajien valmennus. Perhehoitoliitto korostaa, ettei kyseessä ole työ, vaan elämäntapa. Valmennuksen aikana perhehoitajaksi aikova saa tietoa, mutta myös aikaa pohtia, onko perhehoitajana oleminen itselle sopiva elämäntapa.

Ympärivuorokautinen perhehoito on sosiaalihuoltolain mukainen hoitomuoto, jossa ikäihminen muuttaa asumaan perhehoitoperheeseen. Se tarjoaa kodinomaisen, turvallisen ja pysyvän ympäristön, kun hoiva ei onnistu omassa kodissa.

Kotiin vietävä perhehoito on erittäin hyvä omaishoidon tukimuoto, joka mahdollistaa hoidettavalle kuntouttavaa toimintaa kotiympäristössä ja omaiselle omaa aikaa ilman, että tarvitsee huolehtia läheisensä tilanteesta. Myös kotihoidon tukena kiertävät perhehoitajat voivat toteuttaa sitä arjen kuntoutusta, johon kotihoidon työntekijöillä ei ole aikaa. Kiertävä perhehoito voi olla kertaluonteista tai säännöllisesti toistuvaa toimintaa, joka ylläpitää ikääntyvän toimintakykyä ja osallisuutta.

Tiedämme tutkimuksista, että siinä vaiheessa, kun ikäihmisen ulkona liikkuminen loppuu, otetaan pitkä askel kohti omasta kodista pois muuttamista. Kiertävien perhehoitajien kanssa ulkoilu, kaupassa käyminen ja harrastaminen mahdollistuvat.

Lyhytaikaisella perhehoidolla voidaan helpottaa omaishoitajan elämää ja mahdollistaa vapaapäivien viettäminen. Perhehoitokodista voi muodostua muistisairaalle tuttu ja turvallinen toinen koti, jonne on helppo ja mukava mennä. Parhaimmillaan voi käydä niin, että kun vuorohoito ei enää riitä, muistisairas voi muuttaa pysyvästi perhehoitoon. Perhehoito sopii myös tilanteisiin, jossa omaishoitaja sairastuu tai henkilö tarvitsee sairaalahoidon jälkeen vielä arjen kuntoutusta ennen omaan kotiin palaamista.

Perhehoito ei korjaa kaikkia ikäihmisten hoidon ja hoivan puutteita, mutta se on tärkeä vaihtoehto palveluvalikoimassa. Erityisesti muistisairaan toimintakyvyn ylläpitämisessä – ja jopa parantamisessa – perhehoito on usein erinomainen ratkaisu.

Muistisairaiden kokonaisvaltaista toimintakykyä on perhehoidossa mahdollista tukea osana arjen elämää ja monia kadoksissa olevia taitoja löytyy yhdessä tehden. Suoranaisia ihmeitäkin voi tapahtua, kuten esimerkiksi se, että huonosti liikkuva ja lähes puhumaton muistisairas piristyy perhehoidossa ulkona liikkuvaksi ja aktiiviseksi perheenjäseneksi.

Perhehoidon peruskivenä on ihmisen tunteminen ja kohtaaminen yksilöllisenä ja persoonallisena ihmisenä, perheenjäsenenä, ei esimerkiksi potilaana. Perusta kaikelle on eläminen yhdessä. Koti toimintaympäristönä tuo perheen ja kotiympäristön kuntouttavat elementit luontevasti arkeen ja yhdessä tekemiseen. Kotoa tutut arjen asiat ovat siltoja elämän jatkuvuuteen ja ne tuovat päivään mielekästä sisältöä. Esimerkiksi kotiaskareet ja pihan, puutarhan tai eläinten hoito, ulkoilu tai harrastukset voivat jatkua omien voimavarojen, tahdon ja aiemman elämäntavan mukaisesti.

Olen ylpeä siitä, että Pohjois-Karjalassa perhehoitoa on kehitetty systemaattisesti ja siitä on tullut yksi osa palvelurakennetta. Tällä hetkellä Pohjois-Karjalan hyvinvointialueella perhehoitotyö on omais- ja perhehoitokeskus Onnelissa, joka koordinoi perhehoidon kokonaisuutta. Onnelin avulla perhehoitoa on kehitetty systemaattisesti, mutta paljon on vielä tehtävää sekä perhehoidon volyymin lisäämiseksi että perhehoidon eri muotojen kehittämiseksi.

Lopuksi

Sekä muistikoordinaattoritoiminta että perhehoidon kehittäminen ovat hyviä esimerkkejä siitä tulevaisuusinvestointiajattelusta, jota hyvinvointialueella tehdään.

Kun tähän lisätään vielä ikäneuvolatoiminnan laajeneminen ja sinne resurssien lisääminen, voidaan todeta, että olemme ymmärtäneet toimintojen uudistamisen ja kehittämisen merkityksen.

Muistikoordinaattori toimii rinnallakulkijana, joka tarjoaa tukea, tietoa ja palveluohjausta.

Perhehoidon peruskivenä on ihmisen tunteminen ja kohtaaminen yksilöllisenä ja persoonallisena ihmisenä, perheenjäsenenä.

Merja Mäkisalo-Ropponen

Sh, TtT Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen valtuuston pj

Kirjoittajalle sosiaali- ja terveydenhuollon kysymykset sekä työyhteisöjen kehittäminen ovat olleet aina lähellä sydäntä. Blogikirjoitusten aiheet ponnistavat kirjoittajan omasta sosiaali- ja terveydenhuollon koulutus- ja tutkimustaustasta sekä eduskuntatyössä karttuneesta näkemyksestä alan toimintaympäristöstä. Tutkittua tietoa, alan yhteiskunnallisia trendejä – Pohjois-Karjalan hyvinvointialueelle peilaten.